Lönnrot on keksinyt sanan tasavalta, mutta valtiomuodolle oli hänellä myös / aikanaan muitakin ehdotuksia. Mitä ne olivat? |
805 |
|
16.4.2012 |
|
Martti Rapolan keskeneräisiksi jääneiden poimintojen mukaan tasavalta-sanalle oli kyllä monia kilpailijoita:
republiikki, vapaahallitusmuoto, vapaavaltakunta, vapaavalta, vapaavaltio, tasavaltakunta, tasavaltio, tasavallasto,
mutta mikään näistä ei näytä erityisesti olleen Lönnrotin käytössä.
|
Hallitsijoiden ja aristokraattien titteleistä. Varsin monet monarkioissa yleisistä hallitsijoiden ja aatelisten titulatuureista kääntyvät suomeksi melko… |
533 |
|
10.4.2012 |
|
Peruskäännös sanalle tittelille serenissimus/serenissimo on kunnianarvoisa. Sitä käytettään myös Venetsian tasavallan ja sen ruhtinaan nimityksessä, ks. esim. Tiede-lehti 8/2007 http://www.tiede.fi/artikkeli/760/venetsia_kaupunki_joka_on_ikansa_kamp… .
|
Suomalaiset kuukausien nimet ja merkitykset ovat tiedossani, mutta en muista ovatko suomalaiset käyttäneet ennen niitä kansainvälisempiä kuukausien nimiä tai… |
3914 |
|
9.1.2012 |
|
Kuukausien nimet
Lounaissuomalaiset kuukausien nimet yleistyivät koko maahan painettujen almanakkojen myötä. Vielä Agricola käytti elokuusta nimiä mätä- ja kylvökuu ja joulukuusta nimeä talvikuu, mutta jo 1600-luvun virsikirjat ovat nykyisten nimien kannalla.
Sarja huhti-, touko-, kesä-, heinä- ja elokuu on syntynyt maanviljelijän työvaiheiden mukaan. Vanhan kirjasuomen pohjana ovat lounaismurteet, minkä takia kesäkuun alkuosa ei ole todennäköisesti tarkoittanut ’kesää’: tässä merkityksessä, vuodenajan nimenä, käytetään lounaismurteissa suvi-sanaa. Näin on myös vuoden 1705 almanakassa, myös yhdyssanassa suvi-ilma:
Suwesta. Se ihana ja lämmin Suwi, saa alcuns Auringon sisällekäydes ensimäisen Crapun gradin;
tänä wuonna ombi meille tulewa... |
Mistä Tuntematoman sotilaan Vanhala on kotoisin? Mitä murretta hän puhuu? |
4235 |
|
27.10.2011 |
|
Vanhala puhuu hämäläismurretta ja paljon myös kirjakieltä siteeratessaan propagandalauseita. Pro gradu -tutkielma Heino Ylikoski, Väinö Linnan Tuntemattoman sotilaan puhutun ielen funktioita tutkii Linnan teoksen kieltä ja murteiden sekä kirjakielen välisiä suhteita ja tehtäviä teoksen sisällössä. Vanhalan kieltä käsitellään mm. sivulla 26. Tässä linkki graduun, https://jyx.jyu.fi/dspace/bitstream/handle/123456789/18471/URN_NBN_fi_j… .
Vanhalan taustasta ei kerrota Tuntemattomassa sotilaassa. Kirjailija kuvaa häntä ensimmäisen kerran näin "hän oli hiljainen, lihava poika, joka harvoin otti osaa kesukusteluun siitä huolimatta, että hänestä selvästi näkyi, ettähän mielellään olisi sen tehnyt." Vanhalan alkuperä tunnistetaan vain murteesta,... |
Mistä mahtaa juontua sanonta. "mene ja tiedä"? Merityksen selitystä en kaipaa, vaan kuka oli ensimmäinen käyttäjä ja miten sanonta on syntynyt? |
994 |
|
7.6.2011 |
|
Kysyin tietoa Suomen murteiden sana-arkistosta, mutta sain vastauksen, että kysymykseenne on mahdotonta vastata. On vaikea sanoa, kuka on ollut sanonnan ensimmäinen käyttäjä.
|
Mitä tarkoittaa sosiaaliteknologia? |
11976 |
|
26.4.2011 |
|
Stakesin - Sosiaali- ja terveydenhuollon palveluketjusanaston määritelmä:
sosiaalitekniikka; mieluummin kuin: sosiaaliteknologia; sosioteknologia
sosiaalitoimen hoitamien palvelujen edistämiseen
käytettävät laitteet ja menetelmät sekä niiden käytön
osaaminen
l Palveluihin kuuluu sekä hoitava tai avustava että
ennalta ehkäisevä toiminta.
l Sosiaalitekniikan käsite liittyy rakennettuun
ympäristöön sekä palveluihin ja tuotteisiin.
l Sosiaalitekniikkaan kuuluvat muun muassa
esteetön asunto, toimintarajoitteisen henkilön
avustajan tai omaisen käyttämä nostolaite sekä
vammaisen tai vanhuksen käyttämä turvapuhelin.
|
Onko suomen kielelle olemassa normiaineistoa, tietokantaa tms., josta löytyisi tieto siitä, mitkä sanat yleensä esiintyvät yhdessä? Vastaava normiaineisto on… |
736 |
|
15.3.2011 |
|
Kotimaisten kielten tutkimuksella on sivusto, jossa on ohjeita ja suosituksia: http://www.kotus.fi/index.phtml?s=297
Suomen kielen käyttöä koskeviin kysymyksiin vastataan neuvontapuhelimessa 020 781 3201 tiistaista torstaihin klo 9–14 sekä maanantaisin ja perjantaisin klo 9–12.
|
Mistä on saanut alkunsa sanonta "varta vasten"? |
882 |
|
14.3.2011 |
|
Kysymykseenne ei löydy valitettavasti vastausta. Sanonnan syntyä on yritetty selvittää Itämerensuomalaista kielikartastoa varten, mutta se on jäänyt epäselväksi.
|
Mikä on sarjajuva-sanan etymologia? Onko sarjakuvista joskus käytetty jotain toista nimitystä Suomessa? |
933 |
|
11.3.2011 |
|
Sarjakuva on juonellinen piirroskuvasarja, johon tavallisesti liittyy teksti (Kielitoimiston sanakirja). Sarja-sanalla on vastineita sekä lähi- että etäsukukielissä. Sana on mitä ilmeisemmin vanha ja omaperäinen. Kuva-sana on vanha germaaninen laina. (Nykysuomen etymologinen sanakirja / Kaisa Häkkinen. - Helsinki : WSOY, 2005)
|
Mistä tulevat ja mitä merkitsevät sukunimet Rauvala, Sihvo ja Temonen? |
3735 |
|
24.5.2010 |
|
1.) Rauvala pohjautuu muinaisskandinaaviseen miehennimeen Ragnvald, josta on meillä käytetty myös muotoa Raval. Nimi on ollut yleinen maamme ruotsalaisseudulla, mutta myös suomalaiset ovat sitä käyttäneet jo keskiajalla. Rauvala-nimisiä taloja on Kemissä, Kaarinassa ja Hollolassa, eniten kuitenkin Satakunnassa (Tyrvää, Vampula, Eura). Sukunimenä Rauvalaa on Satakunnassa, Varsinais-Suomessa ja Torniossa. Viime sotien jälkeen on muutamia Rauvala-nimisiä muuttanut myös Valkjärveltä ja Sakkolasta.
2.) Sihvo-nimeen sisältyy miehennimi Sihvo, jota on meillä käytetty sekä Sigfridin että Sigurdin puhuttelumuotona. Sukunimeen on on Sihvo voinut siirtyä suvun kantasiän tai talon nimestä. Sihvo on sukunimenä lähinnä eteläkarjalainen; pääsukuhaarat... |
Sähköporakoneen "kärkikappale", joka sopii tähtimäiseen ruuvinkantaan, on mm. rautakaupan myyjien mukaan TORSTI. Vaikka olen ikäni nikkaroinut (65-vuotias), en… |
736 |
|
19.4.2010 |
|
Etsin kysymäänne termiä Tekniikan sanastokeskuksen termipankista http://www.tsk.fi/tepa/), mutta sielläkään siitä ei valitettavasti ollut tietoa. Voisiko olla kyseessä torx-kantainen ruuvi?
|
Mikä on oikea kirjoitusmuoto tuliselle paprikalle, jalapenolle? Onko se jalapeno vai jalopeno? |
11627 |
|
12.4.2010 |
|
MOT Kielitoimiston sanakirja 2.0
jalapeno1 eräs maustepaprika.
yks. nom. jalapeno
yks. gen. jalapenon
yks. part. jalapenoa
yks. ill. jalapenoon
mon. nom. jalapenot
mon. gen. jalapenojen
mon. part. jalapenoja
mon. ill. jalapenoihin
|
Tahtoisin selvittää virastojen ja laitosten (esim. sairaaloiden, koulujen jne.) nimeämistä. Kuka päättää julkisten laitosten ja rakennusten nimistä? Miten… |
504 |
|
12.4.2010 |
|
Hei, Suomen kielen ja ruotsin kielen lautakuntien kannanotto julkishallinnon erisnimistä ja niiden suunnittelusta
Lautakunnat ovat vakavasti huolestuneita julkisessa nimistönsuunnittelussa esiintyvistä puutteista ja siitä, että uudistuksia suunniteltaessa ei ole käytetty kieli- ja nimistöasiantuntemusta.
Lautakuntien kannanotto on osoitteessa:
http://www.kotus.fi/index.phtml?s=3398
Kotimaisten kielten tutkimuskeskuskuksen
Nimistönhuollon neuvontapuhelin 020 781 3203 (maanantaisin, tiistaisin, torstaisin ja perjantaisin klo 9–11)
|
Äitini mielestä sana sukkalintu tarkoittaa kälyä, onko hän oikeassa? |
1721 |
|
5.2.2010 |
|
Äitisi on oikeassa. R. E. Nirvin Kiihtelysvaaran murresanakirjan mukaan sukkalintu on miehen sisar vaimolle.
|
Mitä,mikä on TIITINEN |
1013 |
|
16.11.2009 |
|
Nykyisin Tiitisiä on runsaimmin Keski-Suomessa ja Keski-Savossa sekä toisaalta Kymenlaaksossa. On mahdollista, että kaikki Tiitiset juontuisivat Vesannon Juurikkamäellä 1570-luvulla asuneeta Pentti Matinpoika Tiitisestä eli Lapveteläisestä. - Nimen taustalla voisi olla alasaksalainen Diet-pesey (esim. Tide, Tideke, Titke < Theodericus), johon kuuluvia miesten nimiä esiintyy asiakirjoissamme jo keskiajalta. (Sukunimet / Pirjo Mikkonen ja Sirkka Paikkala. - Helsinki, 2000.)
|
Kumminpäin pitäisi suomenkielellä kirjoittaa: blogi vai bloki? Perustuu mielestäni sanaan loki (päiväkirja). |
1162 |
|
31.3.2009 |
|
MOT Kielitoimiston sanakirja 2.0;n mukaan
blogi = verkkopäiväkirja.
yks. nom. blogi
yks. gen. blogin
yks. part. blogia
yks. ill. blogiin
mon. nom. blogit
mon. gen. blogien
mon. part. blogeja
mon. ill. blogeihin
|
"Kaliisit" tulee ruotsin kielestä. Onko sana "kalsarit" myös johdannainen "kaliiseista" vai slangi-sanasta "kalsa" eli kylmä? Viime kädessähän on kyse samasta… |
2108 |
|
20.11.2008 |
|
Kalsarit on slangijohdos sanasta kalsongit, joka on lainaa ruotsin sanasta kalsonger. Ruotsin sana juontuu ranskan kautta italiasta, jossa calzone on alunperin johdos sukkaa merkitsevästä sanasta calza. Suomen kirjakielessä kalsongit on mainittu ensi kertaa Elias Lönnrotin sanakirjassa 1874. Helsingin slangissa on alettu käyttää muotoa kalsarit 1900-luvun alkupuolella. (Häkkinen Kaisa: Etymologinen sanakirja)
|
Tuleeko Serranon perhettä ennään netissä ensiviikonloppuna? milloin se lopppuu... |
986 |
|
23.4.2008 |
|
Hei!
Serranon perheen uusintakierros päättyi 20.4.
Uudet jaksot alkavat kesäkuun alussa jokaisena arkiaamuna klo 9.15, uusinta samana iltapäivänä noin klo 15.40. Jaksot ovat nähtävissä Yle Areenalla viikon ajan tv-esityksen jälkeen.
Lisätietoja: http://ohjelmat.yle.fi/serranon_perhe/etusivu
|
Mikä on kirjan nimi ja tekijä: Kertoo tytöstä ja pojasta jotka putoavat (?) laivasta ja joutuvat Unijukan(?) saarelle. Siellä on mm leijona,… |
986 |
|
18.3.2008 |
|
Kirjastokolleegoille tekemämme tiedustelun tuloksena arvelemme kyseessä olevan Aili Somersalon teoksen Seikkailuja Unikkosaarella vuodelta 1956.
|
Oliko joskus käännetty Joel Lehtosen teos Kerran kesällä englanniksi? Kuka teki sen? Kiitos |
1151 |
|
10.3.2008 |
|
Suomen kansallisbibliografia Fennican mukaan teosta ei ole käännetty englannin kielelle. Myöskään Sulo Haltsosen kirjasta ”Suomalaista kaunokirjallisuutta vierailla kielillä” ei löydy mainintaa käännöksestä.
|